90 % Slovákov neovláda základné fakty o vpáde Varšavýskch vojsk do Československa. Dokáž, že si výnimka
- V týchto dňoch uplynie 56 rokov od vpádu vojsk Varšavskej zmluvy do Československa
- Na túto udalosť netreba zabúdať
- Pripravili sme si historický kvíz
![kvíz okupácia kvíz okupácia](https://www.startitup.sk/wp-content/uploads/2024/08/kviz-okupacia-492479-6C0RDM0j-900x505.jpg?x44658)
- V týchto dňoch uplynie 56 rokov od vpádu vojsk Varšavskej zmluvy do Československa
- Na túto udalosť netreba zabúdať
- Pripravili sme si historický kvíz
V noci z 20. na 21. augusta si každoročne pripomíname tragickú udalosť v našich dejinách. V roku 1968 do pokojného Československa vpadli vojská Varšavskej zmluvy, ktoré viedli Rusi. Podľa Kremľa išlo o „bratskú pomoc“, ktorá mala zabrániť „kontrarevolúcii“. Podľa historikov však šlo o okupáciu.
Invázia vojsk si vyžiadala stovky obetí medzi civilistami a ďalším miliónom nasledujúce udalosti, ako napr. normalizácia, zničili život. Okupácia však ukázala aj hrdinstvo obyčajných ľudí, ktorí sa postavili vojskám s ťažkou technikou. Mnohí za to zaplatili svojím životom. Pripomíname si udalosti naším kvízom, ktorý sa zameriava na Pražskú jar, inváziu vojsk Varšavskej zmluvy a udalosti tesne po nej. Ukáž, že sa za svoje vedomosti z histórie nemusíš hanbiť.
S rozdielom koľkých hlasov bol za prvého tajomníka ÚV KSČ zvolený Alexander Dubček?
Alexander Dubček bol zvolený za tajomníka ÚV KSČ v januári 1968 s rozdielom jedného hlasu ako kompromisný kandidát medzi táborom reformistov a táborom konzervatívcov. Práve Dubček dnes patrí k hlavným predstaviteľom Pražskej jari.
Pražskou jarou označujeme...
Pražskou jarou označujeme politické uvoľňovanie v Československu v 60. rokoch. Cieľom tohto uvoľňovania bolo zaviesť socializmus s ľudskou tvárou. Obdobie sa vyznačovalo politickými reformami, ktoré mali prispieť k uvoľneniu režimu i ekonomiky. Nechýbali ani väčšia sloboda slova, pohybu či prejavu.
Aké bolo kódové meno pre vpád vojsk Varšavskej zmluvy do Československa?
Invázia do Československa vojskami Varšavskej zmluvy niesla označenie operácia Dunaj. Z vojenského hľadiska sa operácia považuje za úspešnú, pretože vojská Varšavskej zmluvy obsadili Československo pomerne rýchlo a bez odporu Československej armády. Operáciou Dunaj sa mal údajne inšpirovať aj Kremeľ, ktorý si myslel, že to isté zvládne na Ukrajine, no prerátal sa.
Armády koľkých štátov sa zúčastnili invázie do Československa?
Invázie do Československa sa zúčastnilo päť krajín. Išlo o armády Sovietskeho zväzu, Bulharska, Poľska, Maďarska a Nemeckej demokratickej republiky. Tu však treba poznamenať, že NDR sa zúčastnila v obmedzenom rozsahu, pretože Kremeľ ani jeho prisluhovači v ČSR nechceli, aby sa u domáceho obyvateľstva objavili spomienky na rok 1938. Celkovo do našej domoviny vstúpilo približne 500 000 ozbrojených vojakov.
Kto bol generálnym tajomníkom Komunistickej strany Sovietskeho zväzu v čase vpádu Varšavských vojsk do ČSR?
Generálnym tajomníkom Komunistickej strany Sovietskeho zväzu bol Leonid Brežněv. Ten spočiatku váhal nad vojenským vpádom a veril, že sa mu situáciu podarí „napraviť“ diplomaticky, no napokon mu dal zelenú. Urobil tak aj na naliehanie politických predstaviteľov Poľska, Maďarska či NDR.
Naši susedia podporovali operáciu Dunaj, no nie každá krajina Varšavskej zmluvy toto konanie schvaľovala. Ktorá krajina zoskupenie na protest opustila?
Varšavskú zmluvu 13. septembra 1968 opustilo Albánsko na protest proti invázii vojsk Varšavskej zmluvy do Československa. Zďaleka však nebolo jedinou komunistickou krajinou, ktorú vpád Varšavských vojsk pobúril. Odsúdilo ho aj Rumunsko, Juhoslávia či dokonca Čína.
Kto sa do histórie neslávne zapísal ako zradca a pozývateľ okupačných vojsk?
Pod písomnosťou známou ako Pozývací list, ktorá slúžila ako zámienka pre inváziu, sú podpísaní Alois Indra, Drahomír Kolder, Oldřich Švestka, Antonín Kapek a Vasil Biľak. Práve meno posledného menovaného je najznámejšie aj pre jeho rolu v neskoršej politike, kde obraňoval vpád Varšavských vojsk a stal na čele tvrdej normalizácie. Po páde komunizmu začalo jeho stíhanie za vlastizradu, Biľak však vtedy začal prekvapivo tvrdiť, že podpis nie je jeho.
Nezvyčajne veľa obetí je zaznamenaných na ulici Vinohradská v Prahe. Čo tam bránili občania?
Obyvatelia Československa na Vinohradskej bránili Československý rozhlas ako nezávislé médium. Redaktori Československého rozhlasu ako prví informovali o nelegálnej invázii. Občanov informovali nielen o postupe vojsk, ale aj o obetiach medzi civilistami. I po obsadení budovy rozhlasu sa im podarilo udržať vysielanie z iných pobočiek. Na ulici Vinohradská a v jej okolí zahynulo 18 ľudí. Celkovo si ruská okupácia vyžiadala 425 obetí z ČSR, ukazujú najnovšie údaje historikov.
Ktorý tank sa stal hlavnou zbraňou okupačných vojsk?
Hlavnou zbraňou okupačných armád bol tank T-54/55, ktorý je vidieť na mnohých záberoch a fotografiách. Tieto tanky boli zároveň predmetom útokov zo strany občanov ČSR, ktorí po nich hádzali zápalné fľaše či podpaľovali prídavné nádrže. Tanky spôsobili množstvo úmrtí civilistov, hlavne v dôsledku dopravných nehôd. Dnes tieto tanky používa Rusko znovu – na Ukrajine.
Kto nahradil Alexandra Dubčeka na poste tajomníka ÚV KSČ?
Dubčeka na poste nahradil Gustáv Husák, ktorý sa stal tajomníkom ÚV KSČ 17. apríla 1969. Do vpádu Varšavských vojsk pôsobil Husák ako veľký reformátor a verný spojenec Dubčeka, počas núteného pobytu predstaviteľov ČSR do Moskvy však otočil a stal sa spojencom Kremľa.
Dokedy ostali vojská ZSSR v Československu?
Invázne jednotky sa v Československu zabývali a boli rozmiestnené po celej krajine. K odchodu posledných vojakov došlo až takmer dva roky po Nežnej revolúcii v júni 1991.
Koľko ľudí sa pokúsilo o sebavznietenie od polovice januára do polovice apríla 1969?
Toto obdobie je neslávne známe zvýšeným počtom pokusov o samovraždu upálením, ktoré boli zrejme inšpirované upálením študenta Jana Palacha. Študent sa upálil v Prahe 16. januára na protest proti okupácii Varšavskými vojskami. Do konca apríla 1969 sa podľa Ústavu pre štúdium totalitných režimov pokúsilo upáliť 29 osôb, 7 z nich umrelo. Najznámejší je prípad Jana Zajíca, ktorý sa zapálil na Václavskom námestí. Na Slovensku tiež došlo k takémuto činu, keď sa v Košiciach zapálil Michal Lefčík. Jeho motivácia však doteraz nie je celkom jasná.